Pasākumi un notikumi
Šobrīd nav neviena ieraksta!
Šodien vārda diena: Auguste, Guste
4. februārī tiek atzīmēta Pasaules pretvēža diena
![](/image/7d4ec1d2d813d2a21ec96de9c1c83c5f/w350_h218/kv.png)
![](/image/7d4ec1d2d813d2a21ec96de9c1c83c5f/kv.png)
Pasaules pretvēža dienas mērķis ir veicināt iedzīvotāju izpratni un papildināt zināšanas par ļaundabīgiem audzējiem, to profilaksi un savlaicīgu slimību atklāšanu un ārstēšanu. Arī šogad šai dienai izvēlēts sauklis „Es esmu un es darīšu”, kas apzīmē katra personīgo spēju un apņemšanos ietekmēt nākotni.
Šogad Pasaules pretvēža dienas ietvaros Slimību profilakses un kontroles centrs ir izvēlējies pievērst uzmanību tieši krūts vēža profilaksei, jo Latvijā mirstība no ļaundabīgajiem audzējiem ir otrs biežākais nāves cēlonis pēc sirds un asinsvadu slimībām, savukārt krūts vēzis ir biežāk reģistrētais ļaundabīgais audzējs un visbiežākais nāves cēlonis ļaundabīgo audzēju grupā sievietēm.
Šogad Pasaules pretvēža dienas ietvaros Slimību profilakses un kontroles centrs ir izvēlējies pievērst uzmanību tieši krūts vēža profilaksei, jo Latvijā mirstība no ļaundabīgajiem audzējiem ir otrs biežākais nāves cēlonis pēc sirds un asinsvadu slimībām, savukārt krūts vēzis ir biežāk reģistrētais ļaundabīgais audzējs un visbiežākais nāves cēlonis ļaundabīgo audzēju grupā sievietēm.
Nacionālais veselības dienests aicina aktīvāk izmantot valsts apmaksātās vēža profilaktiskās pārbaudes
![](/image/cc2c10c6fe73a26017824355e46748ae/w350_h294/veeza diagnistika.png)
![](/image/cc2c10c6fe73a26017824355e46748ae/veeza diagnistika.png)
Nacionālais veselības dienests (NVD) aicina rūpēties par savu veselību, veicot valsts apmaksātās vēža profilaktiskās pārbaudes jeb skrīningus.
Aizvadītā gada dati liecina, ka dzemdes kakla un krūts vēža skrīningu veikušas nedaudz vairāk kā 40% sieviešu, kuras valsts apmaksātas vēža savlaicīgas atklāšanas programmas ietvaros saņēmušas uzaicinājumu uz skrīningu, savukārt zarnu vēža profilaktiskās pārbaudes veikuši vien 11% no mērķa grupas, kas ir sievietes un vīrieši vecumā no 50 līdz 74 gadiem.
NVD atgādina, ka regulāra vēža profilaktisko pārbaužu veikšana ir ļoti svarīga, jo pirmsvēža izmaiņas bieži vien nerada sūdzības, kā arī tām var nebūt pamanāmu simptomu. Profilaktiskās pārbaudes sniedz iespēju gūt pārliecību par veselības stāvokli, savukārt gadījumā, ja tiek atklāta slimība, uzsākt savlaicīgu ārstēšanu.
Aizvadītā gada dati liecina, ka dzemdes kakla un krūts vēža skrīningu veikušas nedaudz vairāk kā 40% sieviešu, kuras valsts apmaksātas vēža savlaicīgas atklāšanas programmas ietvaros saņēmušas uzaicinājumu uz skrīningu, savukārt zarnu vēža profilaktiskās pārbaudes veikuši vien 11% no mērķa grupas, kas ir sievietes un vīrieši vecumā no 50 līdz 74 gadiem.
NVD atgādina, ka regulāra vēža profilaktisko pārbaužu veikšana ir ļoti svarīga, jo pirmsvēža izmaiņas bieži vien nerada sūdzības, kā arī tām var nebūt pamanāmu simptomu. Profilaktiskās pārbaudes sniedz iespēju gūt pārliecību par veselības stāvokli, savukārt gadījumā, ja tiek atklāta slimība, uzsākt savlaicīgu ārstēšanu.
Saudzē veselību, strādājot ārpus biroja!
Aicina kustēties vismaz 30 minūtes piecas reizes nedēļā
![](/image/b788d3973f060f1579f22a42ebd34cc9/w250_h250/Kustinaacija.jpg)
![](/image/b788d3973f060f1579f22a42ebd34cc9/Kustinaacija.jpg)
Veselības ministrija šobrīd īsteno sabiedrības informēšanas kampaņu „Kustinācija” (turpmāk – kampaņa), kuras mērķis ir veicināt kustīgu dzīvesveidu kā vērtību un palielināt regulāras fiziskas aktivitātes ikdienā.
Kampaņas laikā trenera Viktora Lāča, fizioterapeita Mareka Osovska un sporta ārstes Sandras Rozenštokas vadībā ir izstrādāti vingrojumu kompleksi dažādām vecuma grupām – 5–6 gadi, 7–12 gadi, 13–18 gadi, 19–64 gadi un 64+. Katrs vingrojumu komplekss sastāv no 6 vienkāršiem vingrojumiem, kuri piemēroti konkrētajai mērķauditorijai.
Diabēts
Hepatīts
Ik gadu 28. jūlijs tiek atzīmēts kā Pasaules Hepatīta diena. Šajā laika posmā tiek organizētas testēšanās aktivitātes gan Rīgā, gan arī citās Latvijas pilsētās, kuru ietvaros ikviens Latvijas iedzīvotājs ir aicināts veikt B un C hepatīta eksprestestu, kā arī saņemts pirmstesta un pēctesta konsultāciju bez maksas un anonīmi!
Mīli savu sirdi
![](/image/2b275128f666ce53466b5f383fbaa422/w267_h189/Mili _savu_sirdi.png)
![](/image/2b275128f666ce53466b5f383fbaa422/Mili _savu_sirdi.png)
2017. gada oktobrī kampaņas “Mīli savu sirdi. Atpazīsti un rīkojies!” ietvaros tika veikta aptauja par to, kā un vai cilvēki atpazītu miokarda infarkta un insulta simptomus. Kopumā aptaujā piedalījās 520 cilvēki vecumā no 30-50 gadiem no visas Latvijas. Tajā parādās, ka vairāk nekā puse aptaujāto neprastu atpazīt sev un citiem ne infarktu, ne insultu. Tāpēc sadarbībā ar speciālistiem, kā arī balstītus pacientu stāstos, tika izveidoti informatīvi materiāli. Patiešām ir svarīgi visu laiku atkārtot gan to, kas ir infarkts, gan to, kas ir insults, lai brīdī, kad kādam nepieciešama palīdzība, to varētu arī sniegt/saņemt.
Difterija
![](/image/51f0596d8eb1ab37b8de8bb191d1028d/w195_h126/video.png)
![](/image/51f0596d8eb1ab37b8de8bb191d1028d/video.png)
Difterija ir joprojām sastopama ļoti lipīga un dzīvībai bīstama infekcijas slimība, ko ierosina difterijas baktērija (Corynebacterium diptheriae).
Difterijai raksturīga plēvju veidošanās uz gļotādām (tā saucamā „kakla aizaugšana”) un ādas, kā arī toksisks sirds muskuļa, nervu sistēmas, nieru un citu orgānu bojājums un organisma smaga vispārēja saindēšanās.
Ja cilvēks savlaicīgi nevēršas pēc medicīniskās palīdzības vai slimības ārstēšana tiek uzsākta pārāk vēlu, difterija rada nopietnas veselības problēmas, invaliditāti, bet smagākos gadījumos var beigties ar nāvi.
Plašāka informācija par difteriju (kā iespējams inficēties, simptomi, ārstēšana u.tml.) pieejama šeit.
Difterijai raksturīga plēvju veidošanās uz gļotādām (tā saucamā „kakla aizaugšana”) un ādas, kā arī toksisks sirds muskuļa, nervu sistēmas, nieru un citu orgānu bojājums un organisma smaga vispārēja saindēšanās.
Ja cilvēks savlaicīgi nevēršas pēc medicīniskās palīdzības vai slimības ārstēšana tiek uzsākta pārāk vēlu, difterija rada nopietnas veselības problēmas, invaliditāti, bet smagākos gadījumos var beigties ar nāvi.
Plašāka informācija par difteriju (kā iespējams inficēties, simptomi, ārstēšana u.tml.) pieejama šeit.
NODERĪGA INFORMĀCIJA
Slimību profilakses un kontroles centra video materiāli. Šie un citi video pieejami Slimību profilakses un kontroles centra (SPKC) Youtube.com kontā: https://www.youtube.com/channel/UCLlpko1BWp2KklFQgzC-icw.
Video par fizisko aktivitāšu veicināšanu
Video par traumatisma profilaksi bērniem
INFOGRAFIKAS
Lai attēlu palielinātu, noklikšķiniet uz tā!
![](/image/7ee3e0e933bdc2d465d55657d30e6cf0/w924_h653/infografika_gripa_2016_001.jpg)
![](/image/7ee3e0e933bdc2d465d55657d30e6cf0/infografika_gripa_2016_001.jpg)
![](/image/9f32d9aa8aea5c73c4af7d5557b65983/w707_h1000/infografika_veseligs_miegs_001.jpg)
![](/image/9f32d9aa8aea5c73c4af7d5557b65983/infografika_veseligs_miegs_001.jpg)
- “Ieteikumi izglītības iestāžu pedagogiem darbam ar mācību filmām “Katrīna” un “Roberts” emocionālās labklājības veicināšanai un ņirgāšanās mazināšanai skolā un interneta vidē”:
- “Ieteikumi pedagogiem darbam ar mācību filmu “Par Janča punci un tīrām rokām” par roku higiēnas ievērošanu pirmsskolas un sākumskolas vecuma bērniem”: